Відбулася спільна нарада МОЗ України та Дитячого Фонду ООН (ЮНІСЕФ) з питань ліквідації йодного дефіциту в Україні
- Автор
- Дата публикации
![Відбулася спільна нарада МОЗ України та Дитячого Фонду ООН (ЮНІСЕФ) з питань ліквідації йодного дефіциту в Україні](https://telegraf.com.ua/static/storage/thumbs/428x240/6/e0/1298d13a-dbd59d1b55f0135e4efcf23b65f93e06.jpg?v=7168_1)
Сьогодні під головуванням міністра охорони здоров'я України Василя Князевича відбулася спільна нарада МОЗ України та Дитячого Фонду ООН (ЮНІСЕФ) з питань ліквідації йодного дефіциту в Україні. У нараді взяли участь представники МОЗ України, Дитячого Фонду ООН (ЮНІСЕФ) та науково-дослідних установ АМН України.
Під час обговорення питання було зазначено, що внаслідок відсутності масової йодної профілактики в Україні спостерігається значна кількість йодзалежних захворювань у населення, висока частота патологій у вагітних та дітей. За даними офіційної статистики понад 1,5 мільйона дорослих та дітей мають патологію щитоподібної залози, обумовлену дефіцитом йоду. На сьогодні 80% дітей мають ризик виникнення йододефіцитних захворювань та 300 тисяч дітей народжуються щороку незахищеними від незворотних наслідків ушкодження мозку внаслідок дефіциту йоду. Дефіцит йоду, який відчуває дитина внутрішньоутробно і в перші роки життя, є причиною зниження в майбутньому її інтелекту (до 10-15 пунктів коефіцієнту IQ), що врешті може призвести до інтелектуального виродження нації.
За даними Держкомстату в Україні щорічно народжується 426 тисяч дітей, близько 8% з яких від йоддефіцитних матерів. Таким чином, в країні щорічно народжується понад 34 тисячі дітей зі зниженим інтелектом. Відповідно до розрахункового прогнозу, у разі наявності дефіциту йоду на території України протягом наступних 10 років народиться 6 тисяч дітей із кретинізмом і 18 тисяч розумово відсталих дітей, 320 тисяч дітей будуть відчувати труднощі з навчанням в школі і якістю роботи.
За даними ВООЗ, захворювання, викликані йодною недостатністю, можуть бути повністю ліквідовані. Основою профілактики захворювань, зумовлених йодною недостатністю, є забезпечення населення продуктами, збагаченими йодом. ВООЗ, ICCIDD і Дитячий Фонд ООН (ЮНІСЕФ) для стійкої, довготривалої ліквідації йоддефіцитних захворювань серед населення в якості економічно ефективного, універсального і безпечного методу рекомендують загальне йодування солі. Про ефективність такого методу свідчить аналіз вирішення проблеми йодної недостатності в інших державах та досвід виконання Державної програми профілактики йодної недостатності у населення в Україні протягом на 2002-2005 років, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 26.09.2002 №1418.
Усі учасники наради зійшлися на думці, що на ситуацію, що склалася з йодним дефіцитом, негативно впливає низка факторів. Так, до них слід віднести:
- розбіжність учених у підходах та методах профілактики йодного дефіциту;
- наявність різних продуктів, збагачених йодом, та БАДів, які можна використовувати для профілактики;
- недостатній вміст йоду у воді, ґрунті і харчових продуктах внаслідок поступової втрати йоду ґрунтом під впливом опадів (дощ, сніг), ерозії ґрунтів, надмірно інтенсивної обробки ґрунту, віддаленості від океанів (більш континентальні території збіднені йодом у порівнянні з приморськими);
- помилковість думки про те, що дефіцит йоду представлений як проблема тільки у західних областях України (високогірні райони менше насичені йодом, ніж рівнинні);
- особливості способу життя людини: важкий дефіцит білкового харчування (гіпокалорійна дієта, за якої погіршується транспорт йоду до щитоподібної залози);
- низький рівень споживання йодованої харчової солі населенням (приблизна потреба йодованої солі на 46млн.населення становить 150 тис. тон, але споживається лише 20-40 тис. тон ) та виробництво її в основному на експорт;
- недосконалість форм та методів проведення роз’яснювальної роботи з питань профілактики захворювань, спричинених йодною недостатністю.
Станом на сьогодні проект Концепції Державної цільової соціальної програми запобігання виникнення захворювань, спричинених йодною недостатністю, на 2010-2014 роки погоджено з усіма міністерствами і відомствами, окрім Міністерства фінансів та Міністерством економіки. Комплексне розв’язання усіх проблем можливе лише шляхом розроблення, затвердження та виконання зазначеної Концепції та відповідної Програми. Проект Державної цільової соціальної програми запобігання виникнення захворювань, спричинених йодною недостатністю, на 2010-2014 роки вже розроблено.
Вартість Програми становить 1 млн. 545 тис. грн., у тому числі 150 тис. грн. з державного бюджету, 875 тис. грн. з місцевих бюджетів і 520 тис. грн. позабюджетних коштів.
Так, шляхами її реалізації мають стати:забезпечення постійного отримання кожним жителем України йоду у кількості, необхідної для покриття фізіологічної потреби; забезпечення доступності для споживання населенням йодованої харчової солі; проведення періодичного біологічного моніторингу якості йодної профілактики згідно із рекомендаціями ВООЗ (1 раз на 3 роки); проведення групової та індивідуальної йодної профілактики лікарськими засобами, що містять сполуки йоду, групам населення з підвищеною фізіологічною потребою у йоді (у першу чергу вагітним та жінкам, які годують груддю); сприяння розробці і виробництву сумішей для дитячого харчування, які б забезпечили фізіологічне поступлення йоду дітям від 0 до 3 років, що знаходяться на штучному вигодовуванні; здійснення контролю за якістю, виробництвом, зберіганням, ввезенням та реалізацією йодованої харчової солі, інших збагачених сполуками йоду продуктів харчування, а також лікарських засобів, що містять сполуки йоду; удосконалення форм і методів проведення роз’яснювальної роботи з питань профілактики захворювань, зумовлених йодною недостатністю, у тому числі з використанням соціальної реклами; удосконалення системи підготовки медичного персоналу, насамперед для закладів первинної медико-санітарної допомоги, а також працівників освіти з питань профілактики захворювань, зумовлених йодною недостатністю; удосконалення відповідно до міжнародних вимог нормативно-правових актів, що регулюють проведення клінічних досліджень нових вітчизняних та іноземних лікарських засобів, що містять сполуки йоду; забезпечення наукового супроводу Програми.